Friedrich Hölderlin
Friedrich Hölderlin | |
---|---|
![]() | |
Narození | 20. března 1770 Lauffen am Neckar |
Úmrtí | 7. června 1843 (ve věku 73 let) Tübingen |
Místo pohřbení | Stadtfriedhof Tübingen |
Povolání | básník, knihovník, spisovatel, překladatel, romanopisec, filozof, libretista a hofmistr |
Alma mater | Univerzita Tübingen Evangelický seminář v Maulbronnu a Blaubeurenu Univerzita Jena Tübinger Stift |
Témata | poezie, překlad, filozofie a próza |
Významná díla | Lied der Freundschaft (báseň) |
Rodiče | Heinrich Friedrich Hölderlin a Johanna Christiana Gock |
Příbuzní | Heinrike Breunlin (sourozenec) |
Vlivy | pietismus |
Podpis | ![]() |
![]() | |
![]() | |
![]() | |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/14/H%C3%B6lderlinturmT%C3%BCbingen.jpg/253px-H%C3%B6lderlinturmT%C3%BCbingen.jpg)
Johann Christian Friedrich Hölderlin (20. března 1770 Lauffen am Neckar – 6. června 1843 Tübingen) byl významný německý lyrik. Ve své tvorbě spojil prvky klasicismu a romantismu. V mládí byl ovlivněn pietismem[1]. Jeho ódy a hymny byly technologicky inovativní pro formální překračování verše (stichomytie).
Tematicky psal Hölderlin výsostně metafyzickou poesii s přírodními a antickými motivy. Zlomky jeho hymnů z doby počínající schizofrenie[2][3] ovlivnily surrealistickou literaturu. Hölderlin zemřel ve věku 73 let, posledních 40 let svého života byl však duševně chorý. Propuknutí jeho nemoci bylo pravděpodobně podpořeno skličujícími životními podmínkami v povolání domácího učitele, materiální nouzí a ztrátou blízkých osob.
Životopis
[editovat | editovat zdroj]Hölderlin se narodil v roce 1770 v Lauffenu na Neckaru. Jeho rodiče byli zaměstnáni v klášteře; otec Heinrich Friedrich Hölderlin (1736–1772) umřel dva roky po jeho narození, jeho matka Johanna Christiana se poté znovu provdala roku 1774 za Johanna Ch. Goka (1748–1779), obchodníka s vínem a později starostu Nürtingenu.
Na přání své matky nastupuje do semináře v klášteře v Maulbronnu, aby se stal duchovním. Poté pokračuje na univerzitu v Tübingenu, kde se seznamuje s filozofy G. W. F. Hegelem a F. W. J. Schellingem.
Roku 1796 se stává domácím učitelem v rodině frankfurtského bankéře Gontarda. Zde se setkává s jeho ženou Susette, do které se zamiluje, a má s ní poměr. Susette Gontardová je předlohou pro literární postavu Diotimy v jeho románu Hyperion. Když se Gontard dozvěděl o Hölderlinově vztahu ke své ženě, vyvolal skandál, Hölderlin jej inzultoval a následně podal okamžitou výpověď. Hölderlin se pak nacházel v obtížné finanční situaci, nedařilo se mu uživit se jako literát; svými slavnými mentory Schillerem a Goethem byl chápán jako pouhý začátečník. Stal se závislým na peněžní podpoře od své matky. Podnikl několik dalších pokusů uživit se jako domácí učitel, pokoušel se v tomto zaměstnaní dokonce uchytit ve Francii, ale právě tehdy, bez kontaktu s rodným jazykem u něj poprvé propukly záchvaty vzteku a zmatenosti. Jeho stav se ještě zhoršil po zprávě o náhlé smrti Susette Gontardové v roce 1802. Po roce 1804 psal již velmi zřídka a to pouze na výslovné přání svého ochránce. Své prosté, takřka dětské básně z šílenství antedatoval do 17. století a podepisoval nejčastěji "Scardanelli". Zemřel v roce 1843 a byl pochován na městském hřbitově v Tübingenu ('Stadtfriedhof Tübingen').
Dílo
[editovat | editovat zdroj]Hölderlin za svého "bdělého" života publikoval verše takřka jen časopisecky či v almanaších. Na přelomu svého pádu do šílenství vydal překlady Sofoklových tragédií a výbor svých vrcholných ód pod názvem Zpěvy noci.
České překlady
[editovat | editovat zdroj]- Hölderlin (česky 1932 v překladu Jana Zahradníčka v edici Prokletí básníci)
- Smířlivý, který nečekán více, Jediný (Sešity pro mladou literaturu, 1967/8, přeložil Rio Preisner)
- Světlo lásky, Československý spisovatel, Praha, 1977, přeložil Vladimír Mikeš
- Hyperion aneb Eremita v Řecku (Hyperion oder Der Eremit in Griechenland, 1797–1799, česky 1988 v překladu Antonína Peška) - lyrický román v dopisech, oslava člověka a přírody, osvícený rozum, zušlechtěný cit, mezník mezi klasicismem a romantismem. Jedno z nejosobitějších, myšlenkově nejpronikavějších a esteticky nejvytříbenějších děl klasické epochy německé literatury. Jeho romantický hrdina, jemuž dal básník jméno antického slunečního božstva, líčí v duchu obvyklého schématu vývojového románu své mládí, prožívá velké přátelství i povznášející lásku k Diotimě, poté prochází labyrintem neosvobozeného světa a snaží se bojovat za jeho osvobození, aby nakonec plně prožil tragickou tíhu loučení a osamění.
- Blažený mezi bohy, Český klub, Praha, 2000, překlad Antonín Pešek
- Antonín Brousek, Básnické dílo II, Překlady, Torst, Praha, 2015.
Ukázka z díla
[editovat | editovat zdroj]Báseň „V půli života“ (Hälfte des Lebens) otištěná poprvé roku 1804 v Taschenbuch für das Jahr 1805 (Almanach na rok 1805) nakladatele Friedricha Wilmanse. Český překlad básně opatřil Otokar Fischer.
V půli života
V plápolu žlutých květů
a plná planých růží
spadá v jezero zem;
vy labutě hebké,
a líbáním spity
hroužíte skráň
ve svatě střízlivou vodu.
Ó žel, kde vezmu já,
když mráz tu bude, růže, a kde
svit sluneční
a stín kde země?
Ční beze slova
mrazivé zdi, a větrem
prapory řinčí.F. Hölderlin, V půli života, 1804[4]
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ HAYDEN-ROY, Priscilla A. ‘Der Mensch prüfe sich selbst ...’: Eine Predigt Nathanaël Köstlins als Kontext für Hölderlins ersten erhaltenen Brief. In: Hölderlin-Jahrbuch 34 (2004/05). Tübingen: Hoelderlin-Gesellschaft.de Archivováno 7. 12. 2015 na Wayback Machine., 2006. 302–329 S.
- ↑ Psychologie: Schizophrenie – die Diagnose kommt oft zu spät - WELT. DIE WELT [online]. [cit. 2016-10-18]. Dostupné online.
- ↑ DIETZ, Ludwig. Ein neuer Blick auf den schizophrenen Dichter: Der eigentliche Hölderlin ist der befreiteHölderlin: Wahnsinn als Maske. Die Zeit. 1980-08-29. Dostupné online [cit. 2016-10-18]. ISSN 0044-2070.
- ↑ HÖLDERLIN, Friedrich. V půli života. Překlad Otokar Fischer. Lumír. 1912-1913, roč. 41, čís. 10, s. 455. Dostupné online.
Literatura
[editovat | editovat zdroj]- GONTHER, Uwe; SCHLIMME, Jann E. Hölderlin und die Psychiatrie. 3. vyd. Köln: Psychiatrie Verlag GmbH, 2013. 302 s. ISBN 978-3-88414-513-5.
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Friedrich Hölderlin na Wikimedia Commons
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž autorem nebo tématem je Friedrich Hölderlin
- Biografický článek k 250. výročí narození Friedricha Hölderlina.